Subject: ZAKON O ZAVODIH
From: <Saved by Windows Internet Explorer 7>
Date: Tue, 10 Oct 2006 09:32:41 +0200

|Nazaj|

Uradni list RS, št. 12/91,
17/91, 55/92, 66/93, 8/96, 36/2000

Velja od
30.3.1991

ZAKON O ZAVODIH

I. SPLOŠNE DOLOČBE

1. člen

Ta zakon ureja statusna vprašanja zavodov.

Zavodi so organizacije, ki se ustanovijo za opravljanje dejavnosti vzgoje in
izobraževanja, znanosti, kulture, športa, zdravstva, socialnega varstva,
otroškega varstva, invalidskega varstva, socialnega zavarovanja ali drugih
dejavnosti, če cilj opravljanja dejavnosti ni pridobivanje dobička

2. člen

Zavode lahko ustanovijo domače in tuje fizične in pravne osebe, če ni za
posamezne dejavnosti ali za posamezne vrste zavodov z zakonom drugače
določeno.

3. člen

Za opravljanje javnih služb se ustanovijo javni zavodi.

Javni zavodi se lahko ustanovijo tudi za opravljanje dejavnosti, ki niso
opredeljene kot javne službe, če se opravljanje dejavnosti zagotavlja na način
in pod pogoji, ki veljajo za javno službo.

Javne zavode ustanovijo republika, občine, mesto in druge z zakonom
pooblaščene javne pravne osebe.

Samoupravna narodnostna skupnost ima pravico soustanoviti ali tudi sama ustanoviti javni zavod, ki
opravlja dejavnost, pomembno za uresničevanje pravic narodnosti.

Soustanovitelj javnega zavoda so lahko tudi druge pravne in fizične
osebe.

4. člen

Zavodi so pravne osebe s pravicami, obveznostmi in odgovornostmi, ki jih
določata zakon in akt o ustanovitvi.

Javni zavod je pravna oseba, če ni z zakonom oziroma odlokom občine ali mesta
drugače določeno.

Če so javnemu zavodu, ki ni pravna oseba, z aktom o ustanovitvi dana določena
pooblastila v pravnem prometu, izvršuje ta pooblastila v imenu in za račun
ustanovitelja.

5. člen

Delovna razmerja, udeležba delavcev pri upravljanju in uresničevanje
sindikalnih pravic delavcev v zavodih se urejajo v skladu z zakonom in
kolektivno pogodbo.

6. člen

Določbe tega zakona se uporabljajo, če niso v posebnih zakonih posamezna
vprašanja drugače urejena.

Določbe tega zakona se ne uporabljajo za zavode, ki se ustanovijo kot upravni
organi ali upravne organizacije po predpisih o državni upravi.

II. USTANOVITEV ZAVODA

7. člen

Zavod se lahko ustanovi, če so zagotovljena sredstva za ustanovitev in
začetek dela zavoda in če so izpolnjeni drugi z zakonom določeni pogoji.

8. člen

Akt o ustanovitvi zavoda vsebuje:

- ime in sedež oziroma prebivališče ustanovitelja,

- ime in sedež zavoda,

- dejavnosti zavoda,

- določbe o organih zavoda,

- sredstva, ki so zavodu zagotovljena za ustanovitev in začetek
dela,

- vire, način in pogoje pridobivanja sredstev za delo zavoda,

- način razpolaganja s presežkom prihodkov nad odhodki in način
kritja primanjkljaja sredstev za delo zavoda,

- pravice, obveznosti in odgovornosti zavoda v pravnem
prometu,

- določbe o odgovornosti ustanovitelja za obveznosti zavoda,

- medsebojne pravice in obveznosti ustanovitelja in zavoda,

- druge določbe v skladu z zakonom.

9. člen

Če zavod ustanovi več ustanoviteljev, se njihove medsebojne pravice,
obveznosti in odgovornosti uredijo s pogodbo.

10. člen

Če se javni zavod ustanovi z zakonom ali odlokom občine ali mesta, se
vprašanja, ki niso urejena z zakonom oziroma odlokom, uredijo z aktom
pristojnega organa.

11. člen

Ko sprejme akt o ustanovitvi, imenuje ustanovitelj vršilca dolžnosti
poslovodnega organa, ki je pooblaščen, da pod nadzorstvom ustanovitelja opravi
priprave za začetek dela zavoda.

12. člen

Z vpisom akta o ustanovitvi v sodni register pridobi zavod pravno
sposobnost.

III. IME IN SEDEŽ ZAVODA

13. člen

Ime zavoda vsebuje označbo, ki navaja na dejavnost in sedež zavoda. Ime
zavoda lahko vsebuje ime ustanovitelja.

Ime zavoda sme vsebovati ime republike, občine ali mesta le z dovoljenjem
pristojnega organa, če ustanovitelje zavoda ni republika, občina ali mesto.

Ime zavoda lahko vsebuje ime zgodovinske ali druge umrle pomembne osebnosti.
Za uvrstitev imena take osebnosti v ime zavoda je potrebna privolitev njenih
zakonitih dedičev.

Sestavni del imena je lahko tudi znak ali grafična oblika imena. Zavod ima
lahko skrajšano ime.

14. člen

Zavod sme pri svojem poslovanju uporabljati samo tisto ime, ki je vpisano v
sodni register. V sodnem registru pri istem sodišču ne sme biti vpisano pod
istim imenom dvoje ali več zavodov, ki opravljajo enako dejavnost.

Če dvoje ali več zavodov, ki opravljajo enako dejavnost in imajo sedež na
območju istega registrskega sodišča, priglasi za vpis v register enako ime, ima
pravico do vpisa tega imena zavod, ki je prvi priglasil ime za vpis v sodni
register.

15. člen

Zavod ima pravico pred pristojnim sodiščem zahtevati varstvo imena zoper
zavod ali podjetje, ki je vpisano v sodni register pri istem ali drugem sodišču
pod enakim ali podobnim imenom.

Zahteva za varstvo imena se lahko vloži v treh letih od dneva, ko je bilo ime
zavoda oziroma podjetja, zoper katero se zahteva varstvo, vpisano v sodni
register.

Zavodu ali podjetju, zoper katerega se zahteva varstvo imena, sodišče prepove
uporabljati ime, če spozna, da je zahteva upravičena.

V primeru iz prejšnjega odstavka prisodi sodišče tožniku na njegovo zahtevo
glede na okoliščine primemo odškodnino.

16. člen

Sedež zavoda je kraj, v katerem zavod opravlja dejavnost.

Če zavod opravlja dejavnost v več krajih, je sedež zavoda kraj, v katerem je
sedež poslovodnega organa.

17. člen

Zavod lahko spremeni ime in sedež le s soglasjem ustanovitelja.

IV. DEJAVNOSTI ZAVODA

18. člen

Zavod lahko opravlja eno ali več dejavnosti.

Zavod lahko opravlja gospodarsko dejavnost, če je ta namenjena opravljanju
dejavnosti, za katero je zavod ustanovljen.

19. člen

Zavod ne sme začeti opravljati dejavnosti ali spremeniti pogojev za njeno
opravljanje, dokler pristojni organ ni izdal odločbe, da so izpolnjeni pogoji,
predpisani za opravljanje dejavnosti, pogoji glede tehnične opremljenosti in
varstva pri delu ter drugi predpisani pogoji.

20. člen

Zavod lahko spremeni ali razširi dejavnost le s soglasjem ustanovitelja.

Zavod lahko v okviru svoje dejavnosti ustanovi drug zavod ali podjetje s
soglasjem ustanovitelja.

21. člen

Zavod lahko sklepa pogodbe in opravlja druge pravne posle samo v okviru
dejavnosti, ki je vpisana v sodni register.

V. OPRAVLJANJE JAVNIH SLUŽB

22. člen

Kot javne službe se opravljajo z zakonom oziroma odlokom občine ali mesta na
podlagi zakona določene dejavnosti, katerih trajno in nemoteno opravljanje
zagotavlja v javnem interesu republika, občina ali mesto.

23. člen

Javne službe opravljajo javni zavodi.

Javno službo lahko opravlja tudi drug zavod na podlagi koncesije. Tak zavod
ima glede opravljanja javne službe pravice, dolžnosti in odgovornosti javnega
zavoda (v nadaljnjem besedilu: zavod s pravico javnosti).

24. člen

Koncesija za opravljanje javne službe se lahko da zavodu, ki ni ustanovljen
kot javni zavod, če izpolnjuje za opravljanje javne službe predpisane
pogoje.

25. člen

Koncesija za opravljanje javne službe se lahko da z zakonom ali odlokom
občine ali mesta ali z odločbo pristojnega organa v skladu z zakonom oziroma
odlokom (akt o koncesiji).

26. člen

Organ, ki daje koncesijo (koncedent) in zavod, ki
se mu daje koncesija (koncesionar), skleneta pogodbo o koncesiji.

S pogodbo o koncesiji se uredijo razmerja v zvezi z opravljanjem javne službe
med koncedentom in koncesionarjem ter določijo pogoji,
pod katerimi mora koncesionar opravljati javno službo, v skladu s predpisi, ki
urejajo javno službo.

Koncedent lahko da koncesionarju v uporabo za
opravljanje javne službe potrebne prostore in opremo.

27. člen

Koncesija se lahko da za določen ali nedoločen čas.

Koncesija preneha s potekom časa, za katerega je bila dana. ali na podlagi
odpovedi v roku, določenem z aktom o koncesiji.

Koncedent lahko odvzame koncesijo, če koncesionar
ne opravlja javne službe v skladu s predpisi in aktom o koncesiji ter s pogodbo
o koncesiji.

28. člen

Koncesija za opravljanje javne službe po določbah 25., 26. in 27. člena tega zakona se lahko da tudi
podjetju, društvu, drugi organizaciji ali posamezniku, ki izpolnjuje za
opravljanje javne službe predpisane pogoje.

VI. ORGANI ZAVODA

l. Svet

29. člen

Zavod upravlja svet ali drug kolegijski organ upravljanja ( v nadaljnjem
besedilu: svet).

Svet zavoda sestavljajo predstavniki ustanovitelja, predstavniki delavcev
zavoda, ter predstavniki uporabnikov oziroma zainteresirane javnosti.

Sestava, način imenovanja oziroma izvolitev članov, trajanje mandata in
pristojnosti sveta se določijo z zakonom ali aktom o ustanovitvi oziroma s
statutom ali pravili zavoda.

30. člen

Svet zavoda sprejema statut oziroma pravila in druge splošne akte zavoda,
sprejema programe dela in razvoja zavoda ter spremlja njihovo izvrševanje,
določa finančni načrt in sprejema zaključni račun zavoda, predlaga ustanovitelju
spremembo ali razširitev dejavnosti, daje ustanovitelju in direktorju zavoda
predloge in mnenja o posameznih vprašanjih in opravlja druge z zakonom ali aktom
o ustanovitvi oziroma s statutom ali pravili zavoda določene zadeve.

2. Direktor

31. člen

Poslovodni organ zavoda je direktor ali drug individualni organ ( v
nadaljnjem besedilu: direktor).

Direktor organizira in vodi delo in poslovanje zavoda, predstavlja in zastopa
zavod in je odgovoren za zakonitost dela zavoda.

Direktor vodi strokovno delo zavoda in je odgovoren za strokovnost dela
zavoda, če ni z zakonom ali aktom o ustanovitvi glede na naravo dejavnosti in
obseg dela na poslovodni funkciji določeno, da sta poslovodna funkcija in
funkcija vodenja strokovnega dela zavoda ločeni.

32. člen

Direktorja imenuje in razrešuje ustanovitelj, če ni z zakonom ali aktom o
ustanovitvi za to pooblaščen svet zavoda.

Kadar je za imenovanje in razrešitev direktorja javnega zavoda pooblaščen
svet zavoda, daje k imenovanju in razrešitvi soglasje ustanovitelj, če z zakonom
ni drugače določeno.

Če poslovodna funkcija in funkcija vodenja strokovnega dela nista ločeni,
imenuje in razrešuje direktorja svet zavoda s soglasjem ustanovitelja.

Direktor zavoda s pravico javnosti se imenuje in razrešuje s soglasjem
pristojnega organa republike, občine ali mesta, če je tako določeno z zakonom
oziroma odlokom občine ali mesta.

33. člen

Za direktorja zavoda je lahko imenovan, kdor izpolnjuje pogoje, določene z
zakonom in aktom o ustanovitvi oziroma s statutom ali pravili zavoda.

Mandat direktorja traja štiri leta, če ni z zakonom ali aktom o ustanovitvi
drugače določeno. Po preteku mandatne dobe je ista oseba lahko znova imenovana
za direktorja.

34. člen

Direktor zavoda se imenuje na podlagi javnega razpisa, če ni z zakonom ali
aktom o ustanovitvi drugače določeno.

35. člen

Razpis za imenovanje direktorja se objavi v sredstvih javnega obveščanja. V
razpisu se določijo pogoji, ki jih mora izpolnjevati kandidat, čas za katerega
bo imenovan, rok, do katerega bodo prijavljeni kandidati obveščeni o izbiri.
Rok, do katerega se sprejemajo prijave kandidatov ne sme biti krajši kot 8 dni,
rok, v katerem se kandidati obvestijo o izbiri, pa ne daljši kot 30 dni od dneva
objave razpisa.

36. člen

Organ, kije pristojen za imenovanje, mora v roku, določenem v razpisu,
obvestiti vsakega prijavljenega kandidata o izbiri in ga poučiti, da ima pravico
pregledati razpisno gradivo in v petnajstih dneh od prejema obvestila zahtevati
sodno varstvo pri pristojnem sodišču, če misli, da je bil kršen za izvedbo
razpisa določen postopek in daje ta kršitev lahko bistveno vplivala na odločitev
o izbiri kandidata ali da izbrani kandidat ne izpolnjuje v razpisu določenih
pogojev.

Če imenuje direktorja organ republike, občine ali mesta, se zahteva za sodno
varstvo vloži pri sodišču, pristojnem za upravne spore, ki odloči o zahtevi po
postopku, določenem za te spore. V drugih primerih se zahteva za sodno varstvo
vloži pri sodišču, pristojnem za delovne spore.

37. člen

Če se na razpis nihče ni prijavil ali če nihče od prijavljenih kandidatov ni
bil izbran, se razpis ponovi. Za čas do imenovanja direktorja na podlagi
ponovljenega razpisa se imenuje vršilec dolžnosti direktorja, vendar najdlje za
eno leto.

38. člen

Direktor je lahko razrešen pred potekom časa, za katerega je imenovan.

Pristojni organ je dolžan razrešiti direktorja:

- če direktor sam zahteva razrešitev,

- če nastane kateri od razlogov, ko po predpisih o delovnih
razmerjih preneha delovno razmerje po samem zakonu,

- če direktor pri svojem delu ne ravna po predpisih in splošnih
aktih zavoda ali neutemeljeno ne izvršuje sklepov organov zavoda ali ravna v
nasprotju z njimi,

- če direktor s svojim nevestnim ali nepravilnim delom povzroči
zavodu večjo škodo ali če zanemarja ali malomarno opravlja svoje dolžnosti, tako
da nastanejo ali bi lahko nastale hujše motnje pri opravljanju dejavnosti
zavoda

Pristojni organ mora pred sprejemom sklepa o razrešitvi seznaniti direktorja
z razlogi za razrešitev in mu dati možnost, da se o njih izjavi.

39. člen

Zoper sklep o razrešitvi ima prizadeti pravico zahtevati sodno varstvo, če
meni, da je bil kršen za razrešitev določen postopek in da je ta kršitev lahko
bistveno vplivala na odločitev ali da niso podani razlogi za razrešitev,
določeni v drugem odstavku 38. člena tega zakona.

Zahteva za sodno varstvo se vloži v petnajstih dneh po prejemu sklepa o
razrešitvi pri pristojnem sodišču iz drugega odstavka 36. člena tega zakona.

3. Strokovni vodja

40. člen

Strokovno delo zavoda vodi strokovni vodja, če je tako določeno z zakonom ali
aktom o ustanovitvi.

Pravice, dolžnosti in odgovornosti strokovnega vodje se določijo s statutom
ali pravili zavoda v skladu z zakonom oziroma aktom o ustanovitvi.

41. člen

Strokovnega vodjo imenuje in razrešuje svet zavoda po predhodnem mnenju
strokovnega sveta zavoda po predhodnem mnenju strokovnega sveta, če ni z zakonom
ali aktom o ustanovitvi drugače določeno.

42. člen

Glede imenovanja in razrešitve strokovnega vodje se smiselno uporabljajo
določbe 33. in 39. člena tega
zakona.

4. Strokovni svet

43. člen

Zavod ima strokovni svet ali drug kolegijski strokovni organ (v nadaljnjem
besedilu: strokovni svet).

Sestava, način oblikovanja in naloge strokovnega sveta zavoda se določijo s
statutom ali pravili zavoda v skladu z zakonom in aktom o ustanovitvi.

44. člen

Strokovni svet obravnava vprašanja s področja strokovnega dela zavoda, odloča
o strokovnih vprašanjih v okviru pooblastil, določenih v statutu ali pravilih
zavoda, določa strokovne podlage za programe dela in razvoja zavoda, daje svetu,
direktorju in strokovnemu vodji mnenja in predloge glede organizacije dela in
pogojev za razvoj dejavnosti ter opravlja druge z zakonom ali aktom o
ustanovitvi oziroma s statutom ali pravili zavoda določene naloge.

VII. SPLOŠNI AKTI ZAVODA

45. člen

Zavod ima statut ali pravila.

S statutom ali pravili zavoda se ureja organizacija zavoda, organi, njihove
pristojnosti in način odločanja ter druga vprašanja, pomembna za opravljanje
dejavnosti in poslovanja zavoda, v skladu z zakonom in aktom o ustanovitvi.
Zavod ima lahko tudi druge splošne akte, s katerimi se urejajo vprašanja,
pomembna za delo in poslovanje zavoda, v skladu s statutom oziroma pravili.

46. člen

Statut oziroma pravila zavoda sprejme svet zavoda s soglasjem
ustanovitelja.

Druge splošne akte sprejme svet zavoda, če ni s statutom oziroma pravili
zavoda določeno, da jih sprejme direktor.

VIII. ORGANIZACIJA ZAVODA

47. člen

Organizacija zavoda se določi s statutom oziroma pravili zavoda

V zavodu se lahko za opravljanje posamezne dejavnosti ali dela dejavnosti ali
za opravljanje dejavnosti na določenem območju oblikujejo organizacijske
enote.

S statutom oziroma pravili zavoda je lahko določeno, da imajo posamezne
organizacijske enote pooblastila v pravnem prometu. Organizacijske enote
izvršujejo ta pooblastila v imenu in za račun zavoda.

IX. SREDSTVA ZA DELO IN ODGOVORNOST ZA OBVEZNOSTI ZAVODA

48. člen

Zavod pridobiva sredstva za delo iz sredstev ustanovitelja, s plačili za
storitve, s prodajo blaga in storitev na trgu in iz drugih virov na način in pod
pogoji, določenimi z zakonom in aktom o ustanovitvi.

Presežek prihodkov nad odhodki sme zavod uporabiti le za opravljanje in
razvoj dejavnosti, če ni z aktom o ustanovitvi drugače določeno.

49. člen

Zavod je odgovoren za svoje obveznosti s sredstvi, s katerimi lahko
razpolaga.

Ustanovitelj je odgovoren za obveznosti zavoda, če ni z zakonom ali aktom o
ustanovitvi drugače določeno.

X. NADZOR

50. člen

Nadzor nad zakonitostjo dela zavoda opravljajo pristojni državni organi.

Nadzor nad finančnim poslovanjem zavoda opravljajo pristojni državni organi
oziroma pooblaščene organizacije.

Nadzor nad strokovnostjo dela zavoda opravljajo z zakonom določeni strokovni
organi.

XI. STATUSNE SPREMEMBE

51. člen

Ustanovitelj lahko določi, da se zavod pripoji drugemu zavodu, da se dvoje
ali več zavodov spoji v en zavod ali da se zavod razdeli na dvoje ali več
zavodov.

Ustanovitelj lahko odloči, da se organizacijska enota zavoda izloči in
pripoji drugemu zavodu ali organizira kot samostojen zavod.

Ustanovitelj lahko odloči, da se zavod ali njegova organizacijska enota
organizira kot podjetje.

XII. POVEZOVANJE ZAVODOV

52. člen

Zavodi se lahko s soglasjem ustanovitelja povezujejo v skupnosti zavodov za
opravljanje skupnih zadev.

Zadeve, kijih opravlja skupnost zavodov, organi in organizacija skupnosti se
določijo z aktom o ustanovitvi skupnosti in njenim statutom oziroma pravili.

Skupnost zavodov je pravna oseba, če ni z aktom o ustanovitvi skupnosti
drugače določeno.

53. člen

Zavodi se združujejo v zbornice ali druga splošna združenja, če tako določa
zakon.

XIII. PRENEHANJE ZAVODA

54. člen

Zavod preneha:

- če se s pravnomočno odločbo ugotovi ničnost vpisa zavoda v
sodni register,

- če je zavodu izrečen ukrep prepovedi opravljanja dejavnosti,
ker ne izpolnjuje pogojev za opravljanje dejavnosti, pa v roku, določenem z
izrečenim ukrepom, ne izpolni pogojev za opravljanje te dejavnosti,

- če ustanovitelj sprejme akt o prenehanju zavoda, ker so
prenehale potrebe oziroma pogoji za opravljanje dejavnosti, za katero je bil
zavod ustanovljen,

- če se pripoji drugemu zavodu ali spoji z drugim zavodom ali
razdeli v dvoje ali več zavodov,

- če se organizira kot podjetje,

- v drugih primerih. določenih z zakonom ali aktom o
ustanovitvi.

V primerih iz prve, druge in tretje alinee prejšnjega odstavka se opravi
postopek likvidacije zavoda v skladu z zakonom.

55. člen

Zavod lahko preneha na podlagi stečaja, če ustanovitelj po zakonu ali aktu o
ustanovitvi ni odgovoren za obveznosti zavoda.

XIV. VPIS V SODNI REGISTER

56. člen

V sodni register se vpiše zavod, ki je pravna oseba in njegova organizacijska
enota, ki ima pooblastila v pravnem prometu.

V sodni register se vpiše tudi skupnost zavodov, ki je pravna oseba.

57. člen

V sodni register se vpiše ustanovitev, statusne spremembe in prenehanje
zavoda.

V sodni register se vpišejo podatki, ki so pomembni za pravni promet: ime in
sedež zavoda, dejavnosti zavoda, pravice, obveznosti in odgovornosti zavoda v
pravnem prometu, pooblastila organizacijskih enot v pravnem prometu, imena oseb,
ki so pooblaščene za zastopanje in obseg njihovih pooblastil, ime in sedež
oziroma prebivališče ustanovitelja, odgovornost ustanovitelja za obveznosti
zavoda, datum in oznaka akta o ustanovitvi ter drugi podatki, določeni z
zakonom.

Določbe prejšnjih dveh odstavkov se primerno uporabljajo tudi za skupnost
zavodov.

58. člen

Vpis v sodni register se opravi na zahtevo pooblaščene osebe.

Vpis v sodni register ima pravni učinek nasproti tretjim osebam od dneva
vpisa. 59. člen

Podatki vpisani v sodni register so javni in se objavijo v Uradnem listu
Republike Slovenije.

XV. KAZENSKE DOLOČBE

60. člen črtan

61. člen

Zavod se kaznuje za prekršek z denarno kaznijo od 30.000 do 108.000.000
SIT:

2. če pri svojem poslovanju ne uporablja imena tako, kot je
vpisano v sodni register (prvi odstavek 14. člena).

Z denarno kaznijo od 6.000 do 6.000.000 SIT se kaznuje za prekršek tudi
odgovorna oseba v zavodu, ki stori dejanje iz prejšnjega odstavka.

XVI. PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

62. člen

Obstoječe delovne organizacije, ki opravljajo dejavnost vzgoje in
izobraževanje, znanosti, kulture, športa, zdravstva, otroškega varstva in
socialnega varstva ter RTV Slovenija nadaljujejo delo od l. aprila 1991 kot
zavodi pod pogoji, pod katerimi so vpisane v sodni register.

Temeljne organizacije združenega dela v sestavi delovnih organizacij iz
prejšnjega odstavka postanejo organizacijske enote zavoda s pooblastili v
pravnem prometu, ki so vpisana v sodni register ta pooblastila izvršujejo od 1.
aprila 1991 v imenu in za račun zavoda.

Sestavljene organizacije združenega dela in skupnosti delovnih organizacij iz
prvega odstavka tega člena nadaljujejo delo od I. aprila 1991 kot skupnosti
zavodov pod pogoji, pod katerimi so vpisane v sodni register.

63. člen

Ustanovitelj delovne organizacije iz prvega odstavka 62. člena tega zakona
odloči, da se temeljna organizacija združenega dela v njeni sestavi izloči in
organizira kot samostojen zavod.

Ustanovitelj delovne organizacije iz prvega odstavka 62. člena tega zakona
lahko odloči, da se delovna organizacija ali temeljna organizacija združenega
dela v njeni

sestavi organizira kot podjetje, če pretežni del celotnega prihodka pridobiva
s prodajo blaga ali storitev na trgu.

64. člen

Dokler ne bodo s posebnimi zakoni ter občinskimi oziroma mestnimi odloki
opredeljene javne službe, se za javne službe štejejo dejavnosti oziroma zadeve,
ki so z zakonom ali odlokom skupščine družbenopolitične skupnosti, ki temelji na
zakonu, določene kot dejavnosti oziroma zadeve posebnega družbenega pomena.

Delovne organizacije iz prvega odstavka 62. člena tega zakona, ki opravljajo
dejavnosti oziroma zadeve posebnega družbenega pomena, nadaljujejo delo kot
javni zavodi, če je ustanovitelj družbenopolitična skupnost oziroma kot zavodi s
pravico javnosti, če je ustanovitelj druga pravna oseba.

65. člen

Premoženje, ki je družbena lastnina v upravljanju delovne organizacije iz
prvega odstavka 62. člena tega zakona, ki nadaljuje delo kot zavod, postane s l.
aprilom 1991 lastnina ustanovitelja te organizacije, če ni s tem zakonom drugače
določeno (66. člen).

Če je več ustanoviteljev, uredijo lastninska razmerja s pogodbo v skladu z
vloženimi sredstvi. Če ni sporazuma uredi lastninska razmerja sodišče na zahtevo
kateregakoli od ustanoviteljev.

S premoženjem iz prvega odstavka tega člena upravlja zavod in ga uporablja za
opravljanje dejavnosti, za katero je zavod ustanovljen, premoženje
stanovanjskega sklada in sklada skupne porabe pa za osebne in skupne potrebe
delavcev.

Dokler ne bodo s posebnimi zakoni opredeljene javne službe iti urejena
vprašanja glede razpolaganja s premoženjem, kije kot javna lastnina namenjeno za
opravljanje javnih služb, ni dovoljena odtujitev ali sprememba namembnosti
nepremičnin, ki po prvem odstavku tega Člena postanejo javna lastnina v
upravljanju javnih zavodov s pravico javnosti iz drugega odstavka 64. člena tega
zakona.

66. člen

Če je bil objekt, s katerim upravlja delovna organizacija iz prvega odstavka
62. člena tega zakona, ki nadaljuje delo kot zavod, zgrajen s samoprispevkom,je
objekt lastnina občine, na katere območju je objekt.

Ne glede na določbo prejšnjega odstavka, je objekt, ki je bil zgrajen s
samoprispevkom, lastnina mesta, če je mesto ustanovitelj delovne organizacije,
ki upravlja z objektom.

Če se objekt iz prvega oziroma drugega odstavka tega člena proda ali da v
najem za druge namene, se kupnina oziroma najemnina uporabi za namen, za
katerega je bil uveden samoprispevek, oziroma za potrebe krajevne skupnosti ali
občine, na območju katere je bil uveden samoprispevek.

67. člen

Pravice in dolžnosti ustanovitelja delovne organizacije iz prvega odstavka
62. člena tega zakona, ki jo je ustanovila družbenopolitična
organizacija ali samoupravna interesna skupnost, ima ustrezna družbenopolitična
skupnost.

Pravice in dolžnosti ustanovitelja delovne organizacije iz prvega odstavka
6?. člena tega zakona, ki jo je ustanovil zvezni organ, ima republika.

Pravice in dolžnosti ustanovitelja delovne organizacije iz prvega odstavka
62. člena tega zakona, ki jo je ustanovila zvezna organizacija, ima ustrezna
organizacija v Republiki Sloveniji.

68. člen

Dokler ne bodo z novimi zakoni in občinskimi oziroma mestnimi odloki ter z
njimi usklajenimi ustanovitvenimi akti ter statuti oziroma pravili zavodov in
skupnosti zavodov določeni njihovi organi, se v zavodih in skupnostih zavodov iz
62. člena tega zakona oblikujejo organi v skladu z veljavnimi zakoni in statuti,
kolikor ni v 69. in 70. členu
tega zakona drugače določeno.

69. člen

Delegate družbene skupnosti v organe upravljanja zavodov in skupnosti zavodov
iz 62. člena tega zakona, za katere je določeno, da jih imenujejo samoupravne
interesne skupnosti, imenuje izvršni svet skupščine družbenopolitične skupnosti,
ki je prevzel naloge samoupravne interesne skupnosti.

Če je zaradi prenehanja pooblastil družbenopolitičnih organizacij, da
imenujejo delegate družbene skupnosti v organe upravljanja, število delegatov
družbene skupnosti v organu upravljanja zavoda manjše od tri ali njihovo število
ni liho, imenuje manjkajočega delegata izvršni svet ustrezne družbenopolitične
skupnosti.

70. člen

V zavodih in skupnostih zavodov iz 62. člena tega zakona se imenuje in
razrešuje direktor ali drug individualni organ, ki vodo delo in poslovanje, po
postopku, ki je določen s tem zakonom.

V zavodih iz 62. člena tega zakona, ki nadaljujejo delo kot javni zavodi,
imenuje in razrešuje direktorja skupščina družbenopolitične skupnosti, ki je
ustanoviteljica zavoda, če ni z zakonom določeno, da ga imenuje in razrešuje
izvršni svet družbenopolitične skupnosti ali da daje skupščina družbenopolitične
skupnosti ali njen izvršni svet soglasje k njegovemu imenovanju in
razrešitvi.

V zavodih iz 62. člena tega zakona, ki imajo status zavoda s pravico
javnosti, in v skupnostih javnih zavodov, se direktor imenuje in razrešuje s
soglasjem organa družbenopolitične skupnosti, kije po veljavnih predpisih
pristojen za dajanje soglasja k statutu.

Določbe prejšnjih odstavkov ne veljajo za višje in visoke šole in za
univerzo, za raziskovalne organizacije, ki so vključene v univerzo, ter za
raziskovalne in druge organizacije, ki jih je ustanovila Slovenska akademija
znanosti in umetnosti.

71. člen

Spremembe statutov delovnih organizacij, sestavljenih organizacij združenega
dela in skupnosti delovnih organizacij iz 62. člena tega zakona, ki so potrebne
zaradi preoblikovanja v zavode oziroma skupnosti zavodov, se določijo s
statutarnimi sklepi, ki jih sprejmejo organi upravljanja s soglasjem
ustanovitelja oziroma pristojnega organa družbenopolitične skupnosti, če je tako
soglasje predpisano.

72. člen

Ta zakon začne veljati osmi dan po objavi v Uradnem listu Republike
Slovenije.

|Nazaj|