KNJIZEVNA DIDAKTIKA - IZREDNI ŠTUDIJ
Povzetek predavanj in vprašanja za izpit
1.	Uvod - seznam (predstavitev) strokovne literature; priročniki.
2.	Kaj je književna didaktika?
3.	Predmet in metode književne didaktike
4.	Teoretična in aplikativna književna didaktika - pomen povezave
5.	Izhodišča književnega pouka oz. književne didaktike
6.	Tipologija branja: tipi in podtipi branja
7.	Razlike med pragmatičnim in literarnoestetskim branjem
8.	Tipi in značilnosti pragmatičnega branja
9.	Tipi in značilnosti literarnoestetskega branja
10.	Kaj je motivacija za literarnoestetsko branje - povezava s človekovimi potrebami
11.	Tipologija branja in starejša književnodidaktična literatura: Bezjak, Brinar, depedagogizacija mladinske književnosti, sodobna kritika: načela jezikovne inovativnosti; priporočila na podlagi tipologije branja
12.	Središčnost branja umetnostnega besedila - povezave književne didaktike z drugimi vedami; primarna in sekundarna eksistenca: učenec in učitelj kot bralca od spontanega k popolnejšemu doživetju
13.	Integracija in korelacija med predmeti, priporočila
14.	Sodobni in starejši modeli "strnjenega" pouka; vloga pravljice in domišljije v teh modelih
15.	Tematsko načrtovanje pouka književnosti; primeri neustreznega razporejanja vsebin (tematski filter)
16.	Utemeljenost književne didaktike v literarni vedi; kanonska in sodobna besedila; zvrsti, vrste; pestrost perspektiv in tem, raznolikost branja
17.	Naslovnik (učenec): užitki, bralne vloge
18.	Komunikacijska utemeljenost pouka književnosti; ravni dialoga v razredu: učenec - besedilo, učenec - učenec, učitelj - učenec, učitelj - besedilo.
19.	Komunikacijski in tradicionalni pouk književnosti - temeljne razlike
20.	Vloga učitelj a v književnodidaktičnih delih, učitelj kot bralni model
21.	Tradicionalni in komunikacijski pouk književnosti: razlike - besedilo, učenec, učitelj; relevantnost besedila ta učenca
22.	Učiteljeva strokovna priprava na šolsko interpretacijo - faze: branje odraslega: medbesedilne mreže; predvidevanje hipotetične otroške recepcije: cenzoričnost; strokovna priprava: razčlenitev besedila, določitev teme, tematska beseda, izbor uvodne motivacije poustvarjalnih nalog; postavitev cilja; izbira metod
23.	Tematski interesi otroka in načrtovanje pouka književnosti
24.	Ustvarjalno in poustvarjano pisanje pri pouku književnosti
25.	Igra kot tema in dejavnost v 1. triletju OŠ; prevladujoče dejavnosti - vloga staršev in učitelja; struktura didaktičnega instrumentarija
26.	Izvedba pravljičnega projekta
27.	Kontinuiteta šolske interpretacije: spiralno in nanizovalno programiranje pouka
28.	Kontinuiteta načel: dialoškost, osrednji avtorji, medbesedilnost
29.	Cilji pouka književnosti: splošni in posebni; vzgojni, funkcionalni, izobraževalni
30.	Razvijanje bralne kulture in dolgoročna motivacija za branje
31.	Razvijanje bralne zmožnosti: zaznavanje in doživljanje, razumevanje, vrednotenje in izražanje
32.	Razvrstitev bralnih strategij - časovne in vsebinske
33.	Vsebinske bralne strategije in učni načrt (»miselna shema«)
34.	Strategije pred branjem
35.	Strategije med branjem – splošno
36.	Strategije med branjem: konkretizacija (povezava z besedilnimi slikami, motivni drobec)
37.	Strategije med branjem: književna oseba (opazovanje in identifikacija)
38.	Strategije med branjem: zgodba (zgodbenost kot doživljanje sveta)
39.	Strategije med branjem: tema in kontekst (neposredna in posredna sporočilnost)
40.	Strategije med branjem: struktura in forma (jezik, zvrsti in vrste)
41.	Strategije med branjem: perspektiva in fokalizacija (razlikovanje in primeri)
42.	Kaj je algoritem šolske interpretacije in na katere književnodidaktične "šole" se navezuje
43.	Faze šolske interpretacije – pregled
44.	Tipi motivacij
45.	Izražanje doživetij, analiza, sinteza, vrednotenje; aktualizacija besedila
46.	Poglabljanje doživetja
47.	Vrste novih nalog
Obveznosti: (delni) izpit.